VÝCHOZÍ TEXT K ÚLOHÁM 25–27
====

> Zubní pasty vznikly relativně nedávno. To ovšem neznamená, že dřív si lidé zuby 
> vůbec nečistili. Starověcí Egypťané si už ve 4. století před naším letopočtem nanášeli na 
> zuby směs ze soli, pepře, máty a květů kosatce, aby nečistoty obrousili. Staří Římané zase 
> vyráběli zubní prášek z drcených lastur a pro osvěžení dechu do něj přidávali okvětní 
> lístky **růže**. Receptur bylo skutečně mnoho.
> 
> V 19. století se vlivem průmyslové revoluce složení zubních prášků stává 
> rafinovanějším, experimentuje se např. s látkami zvyšujícími bělost zubů. První zubní 
> pasty vznikly přidáním pěnidel (usušeného mýdla aj.) do suché **směsi** zubních čistidel.
> 
> Pasty se nejprve prodávaly ve skleněných dózičkách, v těch ale rychle vysychaly. 
> Problém vyřešil až syn Washingtona Sheffielda, známého výrobce zubních past. Když 
> pozoroval malíře, jak vytlačují barvy z tub, napadlo ho, že obdobným způsobem by se 
> mohla aplikovat i zubní pasta na kartáček. Zubní pasta v tubě byla na trhu k dostání již 
> v roce 1892. Dalším významným milníkem dentální hygieny se stal rok 1914. Tehdy bylo 
> totiž prokázáno, že zubní sklovinu posiluje fluorid sodný. Záhy se tato látka stala běžnou 
> součástí většiny zubních past.
> 
> (*www.culinabotanica.cz, upraveno*)

# 27 Které z následujících tvrzení o dvou podstatných jménech tučně vyznačených ve výchozím textu je pravdivé?
- [A] Tato podstatná jména jsou v textu užita v různém pádě i v různém čísle.
- [B] Tato podstatná jména jsou v textu užita ve stejném pádě i ve stejném čísle.
- [C] Tato podstatná jména jsou v textu užita v různém pádě, ale ve stejném čísle.
- [D] Tato podstatná jména jsou v textu užita ve stejném pádě, ale v různém čísle.
